Title: 1 užduotis raštu
Course: Muzikinių gabumų lavinimas

Laba diena,

Siunčiu pirmąją užduotį raštu.

Linkiu gražios dienos,

Laura

Visi svarbiausi šiuolaikinės Lietuvos mokyklos siekiai pagrįsti holistine, egzistencialistine ir humanistine filosofijomis.                                                                                                              Holistai teigia- mokymas neturi būti vien žinios ar įgūdžiai neįprasminti darbais. Žmogus tiesiogiai susijęs su pasauliu, žinios atskirtos nuo praktikos nieko neduoda. Muz. mokyme svarbu būtų vaiką rengti koncertams, o ne vien pažymiui. Visos žinios privalo būti įprasmintos darbais, teorija ir praktika, mokymo procese, privalo eiti kartu, o ne atskirai. Teorija be praktikos- nenaudinga. Pamokoje, mokytojui aiškinant mokiniui, iš karto reikia rodyti ir pavyzdį grojant. Tuomet išsiaiškinus teoriją, pačiam mokiniui ją iškarto pritaikyti grojant, klausant kitų grojimo, stebint, įtraukiant ir mokinio vaizduotę. Be to tai taikytina ir platesne prasme. Mokiniui mokinantis groti tam tikros epochos kūrinį, domėtis būtent tos epochos stilistika, kompozitoriumi, klausytis tos epochos atliekamų kūrinių, pasidomėti to laikmečio istorija.                                                                                                                       Egzistencialistinė filosofija leidžia atsiskleisti žmogaus asmenybei. Ši filosofija teigia- visų pirma reikia pažinti save, suprasti kas esi, visų pirma ko pats norėtum siekti gyvenime (o ne ko tėvai norėtų ), suprasti kas pačiam įdomu. Svarbus pasirinkimo aspektas. Savęs suvokimas nėra vien tik savo vidinių savybių ir troškimų pažinimas, bet ir savo tautinio identiteto suvokimas. Muzikos mokyme tai glaudžiai susiję. Tai labai svarbu. Pažinti save, istoriją per liet.l. muziką, per lietuvių kompozitorių muziką. Egzistencialistai labai akcentuoja individualumą, savitumą. Pvz. jei vaikas nori piešti saulę žalią, o jūrą geltoną, negalima drausti, juk taip dar įdomiau. Muzikos mokyme reikėtų daugiau dėmesio skirti mokinio asmenybei, poreikiams, gebėjimams. Tai pagarba mokiniui. Norint sėkmingai mokyti, taip pat privalu gerai išmanyti psichologiją. Leisti pačiam vaikui pasirinkti repertuarą, daugiau klausti mokinio negu nurodinėti. Tai didina motyvaciją. Žavėtis vaiko unikalumu ir nebandyti visų suvienodinti, štampuoti.                                                                                                             Humanistinė filosofija ypatingai akcentuoja patį mokymosi procesą. Mokytojui svarbu žinoti kaip mokinti, t.y. individualus priėjimas prie mokinio kaip asmenybės, metodikos išmanymas, sudominimas, psichologinės žinios. Mokiniui svarbu norėti, mokėti ir rasti priimtiniausią būdą mokytis pačiam. Taigi, vadovaujantis humanistine filosofija, svarbiausia yra ne išmoktų kūrinių kiekis, o meniškas, kūrybiškas jų atlikimas.

Esė apie švietimo filosofijas

Svarbiausi šiuolaikinės Lietuvos mokyklos siekiai susiję su humanistine ugdymo kryptimi, kuri remiasi holistų, egzistencialistų ir humanistų filosofinėmis pažiūromis. Pabandysiu šių filosofijų apraiškas aptarti nūdienos mokyklose, bei turimoje pedagoginėje patirtyje, apžvelgiant kiekvieną iš jų atskirai.

Holistai siekia ugdyti kūrybišką ir kritiškai mąstantį žmogų, rengiant jį gyvenimui. Į mokymą jie integruoja įvairias žinias, reikalingas praktiniams darbams ir įgūdžiams. Tokia holistų filosofija yra labai naudinga visai švietimo sistemai ir ypač muzikiniam ugdymui. Pateiksiu keletą pavyzdžių iš asmeninės patirties. Susidūrusi su dėstymu, pastebėjau įdomų studentų požiūrį į programos pasirinkimą. Jų kriterijai buvo labiau estetiniai („man gražu“), bet ne praktiniai. Manau, kad pasiūlydama visų pirma pasidomėti koks repertuaras skamba teatruose Lietuvoje ir visame pasaulyje, bei pasirinkti kūrinius, kuriuos ateityje galėtų atlikti teatruose kaip solistai, panaudojau holistinį metodą. Holistinis požiūris yra labai praktiškas, tačiau konsentruojantis tik į reikalingas praktikai žinias, galima pamesti platų istorinį kontekstą, kuris sudaro didelę dalį išsilavinusios asmenybės erudicijos.

Kita, egzistencialistų filosofinė kryptis siekia išsaugoti individualybės savitumą. Jie rengia ugdytinius priešindamiesi išoriniam poveikiui, tam, kad būtų formuojamas individualus „aš“, jo kūrybinė raiška. Kadangi kiekvienas mokinys gali rinktis ko ir kaip mokytis, labai svarbus individualus santykis su mokytoju. Muzikiniame ugdyme labai svarbus individualybės atskleidimas, jos formavimas, tai manau ir stengiasi daryti šiuolaikiniai pedagogai, tačiau dažniausiai patys nustatydami, o ne leisdami rinktis ką ir kaip groti. Manau, kad muzikos mokyklose siekiama ne tik ugdyti individualybes, bet ir bandoma jas integruoti į ansamblius, muzikavimą kartu su kitais, kad tokioms asmenybėms būtų lengviau prisitaikyti ir integruotis įvisuomenė, žmonių grupes.

Humanistinė filosofija skatina mokinio savimoką ir nepriklausomybę. Manau, kad ši filosofija ypač pasireiškia muzikos mokyklose, mokant mokinius individualiai groti instrumentais ar dainuoti. Juk vienas iš svarbiausių dalykų, išmokyti vaikus mokytis savarankiškai, svarbus pats mokymosi procesas. Atlikdama praktiką muzikos mokykloje pastebiu, kad kai kurie pedagogai nepataria mokiniui kaip mokytis savarankiškai, bet mokydami čia ir dabar stengiasi pasiekti jų užsibrėžto rezultato. Mūsų dienomis dar nedidelė dalis pedagogų padeda ugdytiniui išreikšti save, nes visgi didesnis dėmesys skiriamos mokytojo numatytos programos mokymui, nei mokinio savarankiško mokymosi lavinimui.

Džiuginantis mokslininkų atradimas, kad muzika yra įgimta žmogaus kompetencija, skatina mokytojus ieškoti skirtingų priėjimo būdų prie skirtingų mokinių su skirtingais gabumais (tam geriausiai tinka humanistinis ugdymo metodas). Taigi lavinant muzikinius gabumus mokytojams labai svarbu atsižvelgti į kiekvieno individo galimybes, bei išmanyti ne tik mokomo dalyko specifiką, bet psichofiziologinę vaikų raidą.

Laba diena,

siunčiu 1-ąją užduotį.

Justina

Sveiki, prisegu tekstą. Buvo įdomu, suteikė daug pamąstymų, bandžiau juos ir perteikti.

Laba diena žinau, kad begėdiškai vėluoju, bet tikiuosi turėsit laiko paskaityti. Kitas tris užduotis atsiųsiu per šią savaitė.

Justas

Darbą atlikome komandoje: Aušra Stravinskaitė ir Eglė Čičinskaitė

Graders' comments

1 užduotis raštu įskaityta. Darbas atitinka vertinimo kriterijus.

Įskaityta. Puikus darbas. Ačiū už tai, kad panagrinėjote papildomus šaltinius.

1 užduotis raštu įskaityta. Darbas atitinka vertinimo kriterijus.

1 užduotis raštu įskaityta. Darbas atitinka vertinimo kriterijus. Vertinu jūsų asmeninį požiūrį į ugdymo filosofijas, jų vaidmenį turimoje patirtyje ir pedagoginėje veikloje.

1 užduotis raštu įskaityta. Darbas atitinka vertinimo kriterijus.

Įskaityta. Darbas atitinka vertinimo kriterijus.

Neįskaityta. Darbas nepateiktas

Neįskaityta. Darbas nepateiktas.

Neįskaityta. Darbas nepateiktas.