Title: 3 užduotis raštu
Course: Muzikinių gabumų lavinimas

Laba diena,

Siunčiu 3 užduotį.

Linkiu gražaus savaitgalio,

Laura

Šioje užduotyje nagrinėsime JAV pichologo E. Gordono muzikos mokymo teoriją, kuria yra pagrįstas klausinių įgūdžių lavinimas. Pagrindiniais muzikinių gabumų elementais yra laikomi dermės ir ritmo pojūčiai, kurie sudaro pamatą kitų muzikinių gabumų raiškai ir vystymui. Tai leidžia suprasti, jog muzikinio ugdymo pradžioje tikslinga muzikos mokymo procesą grįsti klausinių įgūdžių lavinimu - remiantis klausymo ir imitavimo principu. Šie du klausinių įgūdžių lavinimo metodai yra laikomi pamatiniais ir svarbiausiais intonacinio žodyno kaupimui.

Klausos lavinimo įgūdžiu seka yra susijusi su mokymusi audijuoti, kas lavina ne tik elementarius įgūdžius, tokius, kaip garsų kombinacijų mokymasis, bet pripildo muzikinę veiklą idėjomis bei muzikiniu išraiškingumu.

Įgūdžių lavinimo sekos teorija yra skirstoma į du pagrindinius mokymo tipus - tai skiriamasis ir sprendžiamasis tipai. Skiriamasis tipas moko klausymo-imitavimo balsu metodo pagalba pritaikyti trumpus derminius ir ritminius darinius bei lavinti gebėjimą juos atskirti. Tai lavina klausymo ir intonavimo įgūdžius. Svarbu atkreipti dėmesį, jog viskas turi būti pritaikoma remiantis vaiko lavinamųjų muzikinių gabumų laikotarpio psichologija.

Sprendžiamasis mokymo tipas ugdo gebėjimą jungti pažįstamus derminius ir ritminius darinius su nežinomais. Tai labiau psichologinis tipas, kuris naudojamas jau įvaldžius skiriamojo tipo įgūdžius. Jam reikalinga patirtis bei sudėtingesnės mąstymo operacijos.

Toliau matysite keletą muzikinių užduočių pavyzdžių, lavinančių muzikinius gabumus, remiantis klausos įgūdžių lavinimo sekos principu:

1. Pratimas ritmo įgūdžiams lavinti:  Mokytojas pademonstruoja kaip plojamas ritmas. Mokinys klausosi ir stebi mokytoją. Mokytojas paploja ritminį darinį ir paprašo vaiko jį atkartoti plojant kartu su mokytoju. Po keletos kartų plojant kartu, mokytojas paprašo vaiko paploti ritminį darinį vienam. Šis pratimas vienos pamokos metu gali turėti keletą ritminių darinių (pageidautina daugiau, tačiau trumpesnių), kad būtų išlaikomas mokinio dėmesingumas, atsižvelgiant į tai, jog šių įgūdžių mokomasi dar pačioje muzikos mokymosi pradžioje ir vaikas tikėtina yra mažas. Pastaba: ši užduotis lavina vaiko klausymo ir imitavimo įgūdžius bei ritmo pojūtį.
2. Pratimas intonavimo įgūdžiams lavinti: Mokytojas padainuoja muzikiniį darinį. Mokinys klausosi ir stebi mokytoją. Mokytojas paprašo vaiko padainuoti kartu su juo. Po keletos kartų mokytojas atkreipia dėmesį į intervalų nuotaiką ir jų spalvą, padedamas vaikui intonuoti mažorius ir minorinius intervalus. Šis pratimas vienos pamokos metu gali turėti keletą muzikinių darinių (pageidautina daugiau, tačiau trumpesnių), kad būtų išlaikomas mokinio dėmesingumas, atsižvelgiant į tai, jog šių įgūdžių mokomasi dar pačioje muzikos mokymosi pradžioje ir vaikas tikėtina yra mažas. Pastaba: ši užduotis lavina vaiko klausymo ir imitavimo, intonavimo įgūdžius bei emocinį intervalų pojųtį, siejant jį su spalvomis, nuotaikomis.
3. Pratimas dermės pojūčiui, dernės atpažinimo įgūdžių lavinimui: Mokytojas pagroja muzikinį darinį ir paprašo įsiklausyti ir įvardinti kokią dermę mokinys girdi. Išsiaiškinama kokioje dermėje parašytas pratimas. Mokytojas paprašo mokinio pasolfedžiuoti nurodytą muzikinį darinį bei pabrėžti dermės intonacinius ypatumus. Pastaba: šis pratimas yra skirtas vaiko klausymo, imitavimo, intonavimo, intervalų atpažinimo įgūdžių lavinimui. Tai sprendžiamajam mokymo tipui priskiriama užduotis, nes vienu metu įra lavinami keli įgūdžiai, kurie reikalauja tam tikros mokinio patirties, suvokimo ir gebėjimo koordinuoti, kelis muzikinius aspektus vienu metu.
4. Pratimas intervalų atpažinimo ir jų palyginimo įgūdžių lavinimui: Mokytojas pateikia mokiniui užrašytą muzikinė užduotį-pratimą ir paprašo jo pasolfedžiuoti. Mokytojas paprašo mokinio surasti muzikiniame darinyje esančius vienai ar kitai dermei priklausančius intervalus ir juos įvardinti. Pastaba: šio pratimo pagalba lavinamas mokinio analizavimo įgūdis, ugdomas pastabumas ir teorijos pritaikymas praktikoje.

Užduotėlės pagal įgūdžių lavinimo seką.                                                                                       1) Iš pradžių galima numatyti keletą dainelių ( būtinai skirtingų charakterių), kurias vaikas mokinsis groti. Pvz. liet. l. daineles. Tuomet iš tų dainelių mokytojui sudaryti trumpučius intervalinius darinius ( iš dviejų, trijų natų ), bei ritminius, kurie yra toje dainelėje. Tada mokytojui groti daineles ir dainuoti su žodžiais ar paleisti įrašą, kad mokinukas tik klausytųsi. Vėliau prašyti ir pačiam dainuoti daineles iš pradžių kartu su mokytoju, vėliau vienam. Tada žaisti mokytojui iš dainelių paimtais dariniais- intervaliniais, ritminiais. Mokytojui interval. darinius sugroti, sudainuoti , ritminius darinius suploti, sužygiuoti, sutrepsėti, ar subelsti- mokinio po kiekvieno darinio prašyti pakartoti taip kaip mokytojas parodė. Bet daineles nemaišyti, o dirbti atskirai. Kad lengviau įsisavintų iš kurios dainelės, kuris darinukas.                                                                                                                                        2) Paprašyti pakartoti darinius tokia emocija, kokia yra dainelėje.                                          3) Dar vėlesnis mok. procesas- kai mokinys jau gerai įsiklausęs į daineles ir trumpučius darinius, mokytojui juos pagroti ar paploti, paprašyti pakartoti bei paklausti iš kurios jie dainelės.                                                                                                                          4) Pateikti išmoktas daineles natelėse, parodyti atskirus įsimintus darinius natose, bei vėl prašyti jau vaikui žinomus, atpažįstamus darinius (trumpučius) atlikti žiūrint į nateles. Vėliau galima mokyti atskirų natelių, pvz. pradėti nuo laisvų smuiko stygų natų- ( sol, rė, la , mi), vėliau po truputį įvedant visus gamos laipsnius, kartu su sekančiomis dainelėmis. Tuo pačiu išmoktas nateles (pvz. spalvotais flamasteriais) mokinti užrašyti penklinėje. Galima kiekvienai natelei parinkti skirtingą spalvą.                                                                                        5) Laikui bėgant prašyti kartoti išmoktas daineles, prijungiant vis naujas. Taip vaikas jaus didesnį pasitikėjimą savo jėgom ir plės savo muz. gabumų įgūdžius.

Įgūdžių lavinimas

Rūtos Vosyliūtės  3 užduotis raštu

5.3 Klausos įgūdžių lavinimo seka

Remdamasi E.E. Gordono Klausos įgūdžių lavinimo seka, pateiksiu keletą užduočių dainavimo pamokoje mokant barokinės improvizacijos elementų.

1)               Klausymas ir imitavimas.

Užduotis. Prasidainavimo pratimai balsui ir improvizacijai lavinti. Vaikas klausosi pirmojo pratimo atliekamo iš pradžių klavišiniu instrumentu (klavesinu ar fortepijonu) ir mokytojo pakartotu balsu ant O balsės.

Vaikas balsu kartoja (5 natų pratimą), visą laiką sekdamas mokytojo nurodomą kryptį į viršų. Leidžiantis atgal mokytojas keičia pasažo ritmą, vėliau pratimo struktūrą, vaikas kartoja balsu.

Pasažų ritmą vaikas iš pradžių suploja rankomis, sutrepsi kojomis, vėliau pakartoja balsu.

Veiklos rezultatai: vaikas lavina muzikinę klausą, imituoja, tokiu būdu apšildo balso raumenis, prasidainuoja ir atmintyje bei „raumenų atmintyje“ kaupia improvizacinius barokinių pasažų modelius būtinus tolesniam kūrinių dainavimui ir improvizavimui.

2)               Verbalinės asociacijos.

Užduotis. Vaikas klausosi mokytojo grojimo ir pakartoja dainuodamas pasažus (5 natų). Mokytojas klausia, ar pratimas tik kilo, ar ir leidosi į apačią, kiek natų kilo, kiek leidosi, kiek grįžo į tą patį pradinį tašką? Mokytojas prašo vaiko žingsniais savo kūnu parodyti kaip pratime natos žingsniavo (į priekį ar atgal). Kito pasažo vaikas nekartoja balsu, bet iš pradžių kūnu parodo jo kryptį, vėliau įvardina ką darė antroji, trečioji ir t.t. natos. Vėliau mokytojas aiškina kaip vadinasi tokia ar kitokia pasažų grupė (pavadinimai pakeisti, pritaikyti vaikų žodynui. Bombilans (bombos), Tirata (šaudyklė), groppo (vynuogė) ir t.t.

Veiklos rezultatai: vaikas pradeda įvardinti, suteikti pavadinimus skirtingiems muzikiniams dariniams, išmoksta juos atskirti, suprasti jų panašumus ir skirtumus.

3)               Dalinė sintezė.

Užduotis. Mokytojas paprašo vaiko šoktelti į viršų, kai šis supras kokią figūrą ar pasažą mokytojas groja instrumentu, dainuoja. Mokytoja pagroja, vaikas turi pakartoti ir pasakyti koks darinys skambėjo. Mokytoja apsikeičia vietomis su mokiniu, jis išsirenka darinius ir liepia mokytojai padainuoti tą, ar kitą darinį ir įvertina mokytoją.

Veiklos rezultatai: vaikas atpažįsta iš klausos ir įvardija pasažų pavadinimus, manipuliuosa sąvokomis susijusiomis su tam tikrais pasažais.

4)               Simbolinės asociacijos.

Užduotis. Mokytojas pateikia Solfeggi dainavimo pratimus pradedantiesiems, kur yra natomis išrašyti visi prieš tai išmokti klausa, balsu pasažai. Vaikas bando atpažinti kuris pasažas yra kuris ir bando juos padainuoti iš natų. Vėliau išsirenka jam labiausiai patinkančius ir bando užrašyti ant penklinės. Mokytojas paprašo, kad vaikas užrašytų ir namie pabaigtų visus, kuriuos prisimena su pavadinimais.

Veiklos rezultatai: išmoktų imitavimo būdu ir iš klausos pažįstamų pasažų mokymasis iš natų ir jų užrašymas.

5)               Mišri sintezė.

Užduotis. Mokytoja groja ariją. Ją dainuoja. Mokytoja klausia, kokius pasažus vaikas girdi. Vaikas įvardina. Mokytojas duoda natas, vaikas su (A balse) skaito ariją be žodžių akomponuojant mokytojai. Vėliau mokytoja paprašo pakeisti tam tikrų pasažų ritmą ir vienų pasažų kryptį pakeisti kitais pasažais, juos užrašyti.

Veiklos rezultatai: pažįstamų pasažų atpažinimas ir įvardijimas iš klausos, jų atpažinimas iš natų.

Klausymas ir imitavimas:

Kadangi pirminė muzikinės klausos lavinimo pakopa yra mokymasis suvokti garso aukštį ir atpažinti tam tikrus aukščio santykius, pradiniame mokymosi etape reikėtų ugdytinio sąmonėje suformuoti sampratą “aukštyn-žemyn”. Dirbant su mažais vaikais gan efektyvus yra informacijos pateikimas per vizualines sąsajas: elektroninę (virtualios) fortepijoninę klaviatūrą įtvirtinus pusiau vertikalioje padėtyje groti garsaeilius imituojant “kopimą laipteliais”. Dar geresnis būdas yra iliustruoti garso aukščio dinamiką styginiais instrumentais grojant glissando. Šiuo atveju tinkamiausia iliustruoti smuiku arba altu, kadangi vaizduojant violončele dėl instrumento laikymo padėties tono aukščio suvokimas vaiko sąmonėje gali susiformuoti “aukštyn kojomis”. Pirmąjai klausos lavinimo pakopai siūlomos šios užduotys:

1. Mokytojas atlieka gliss. nuo skirtingo aukščio garsų, o mokinys turėtų atpažinti “kur nušliaužė garsas – aukštyn ar žemyn?”
2. Mokytojas atlieka gliss. (“policijos sireną”, “katės kniaukimą” ir pan.), o vaikas iliustruoja tą patį balsu.
3. Mokytojas atlieka 2 natų junginius, o mokinys atpažįsta kuris jų yra aukštesnis, o kuris – žemesnis.

Pirminių klausos įgūdžių lavinimo sekos užduočių tikslas yra išugdyti vaiko gebėjimą atpažinti garso aukščių seką ir suvokti melodines kombinacijas. Apie jokius natų pavadinimus kalba neturėtų eiti, garso aukščio iliustravimui geriausiai tiktų kaladėlės (tikros arba virtualios) arba piešiniai. Mokytojas iš pradžių turėtų sudėlioti įvairias kaladėlių kombinacijas ir pailiustruoti jas muzikos instrumentu. Tuomet galima būtų atlikti šias užduotis:

1. Mokytojas atlieka instrumentu trumpus melodinius darinius iš 3-5 natų, o vaikas sudelioja kaladėles “aukščiau-žemiau” tvarka.
2. Mokinys sudelioja kaladėles norima tvarka, o mokytojas pailiustruoja instrumentu vaiko “sukurtą” melodiją.

 Verbalinės asociacijos ir dalinė sintezė:

Tolimesnis etapas yra garso darinių atpažinimas per asociacijas. Vaiko sąmonėje muzikos garsais sukuriami įvairių daiktų, gyvūnų ir t.t. įvaizdžiai. Tam tikslui galima atlikti tokias užduotis:

1. Mokytojas pagroja paprastas iliustratyvias melodines atkarpas (5-7 natų) ir kartu su mokiniu jas “animalizuoja”, tapatinant su įvairiais personažais (paukštelis, zuikis, vilkas, meška etc.). (verbalinės arociacijos)
2. Mokytojas groja tas pačias melodines atkarpas atsitiktine tvarka, o mokinys atpažįsta, kuris “personažas” skamba. (verbalinės asociacijos)
3. Mokytojas groja ilgą melodiją, netikėtai įterpdamas mokiniui žinomus “muzikinius personažus”, o mokinys turi atpažinti ir sušukti personažo vardą (pavadinimą) vos išgirdęs. (dalinė sintezė)

Simbolinės asociacijos:

Išlavinus pirmuosius garso aukščio ir trumpų melodinių darinių atpažinimo įgūdžius galima pradėti jungti melodines atkarpas į melodijas. Tik išlavinus ugdytinio klausinius įgūdžius ir gebėjimus atpažinti melodiją bei ritmą iš klausos, galima pradėti vaiką mokyti pirmųjų natų (muzikinio rašto).

Supažindinus vaika su pirmosiomis natomis siūloma atlikti šias užduotis:

1. Mokytojas groja trumpus melodinius darinius (3-4 natos), užrašytus natose, o vaikas atpažįsta, kuris meodinis darinys skamba(lavinamas praktinis natų suvokimas per jų santykius muzikiniuose dariniuose)

2. Mokytojas groja ankstesniame mokymosi etape "animalizuotas" muzikines atkarpas, o vaikas atpažįsta jas, užrašytas natose (lavinamas praktinis natų suvokimas per atpažįstamus melodinius darinius)

Sveiki,

siunčiu atliktą užduotį. Savo darbe aprašiau patirtimi paremtą netradicinį muzikos mokymą, kuris, mano manymu, atitinka pagrindinę įgūdžių lavinimo seką.

Pagarbiai Ligita

Laba diena,

siunčiu trečiąją užduotį.

Gražaus vakaro,

Justina

5.3 Klausos įgūdžių lavinimo seka

Muzikinių įgūdžių lavinimo seka yra pagrįsta tam tikrais psichologijos dėsnius atitinkančiais mokymo tipais ir būdais. Pagrindinė mokymo technika remiasi klausymu ir imitavimu. Klausant ir imituojant kaupiamas intonacinis žodynas, būtinas tolesniam sėkmingam muzikos mokymui. Kiti muzikos mokymo dėsniai numato du pagrindinius mokymo tipus, kurie tiesiogiai susiję su audijavimo pakopomis. Tokiu būdu mokymo tipai tampa mokymo audijuoti metodais.

Mokymo tipas vadinamas sprendžiamuoju, kai  taikomi psichologiškai pagrįsti mokymo audijuoti metodai ir technika, kur pažįstami derminiai ir ritminiai dariniai jungiami su nežinomais. Šiame etape mokiniai, remdamiesi suformuotais pirmosios pakopos įgūdžiais, patys daro išvadas, t. y. sprendžia, kokius derminius ir ritminius santykius jie girdi. Sprendžiamojo tipo mokyme taikoma seka, pagrįsta principu: klausau-suvokiu-atlieku-užrašau.

Aukščiausias muzikos mokymo pasiekimas- mokinių gebėjimas laisvai skaityti natas, kurti, improvizuoti ir paaiškinti savo veiklą teoriškai. Kūryba ir teorinė kompetencija yra vėliausiai susiformuojantis gebėjimas, kuriam reikia atitinkamų įgūdžių ir praktikos.

Veikla, susijusi su mokymusi audijuoti, nuo pat pradžių kupina muzikalumo idėjų, kuriose keliamas reikalavimas mokyti ne tiesiog garsų kombinacijų, bet išraiškingų darinių, atliekamų ekspresyviai.

Svarbiausi pradinių muzikinių įgūdžių lavinimo principai:

Nuo garso- prie ženklo (klausau-dainuoju-matau).

Nuo pažįstamo- prie nepažįstamo (klausau-imituoju-įsimenu-atpažįstu-kuriu).

Nuo paprasto- prie sudėtingo (klausau-suprantu-mokausi).

Ekspresyvumas.

Kadangi tenka mokinti pradinių klasių mokinius, todėl pagal programą ir savo galimybes, stengiuosi laikytis tam tikrų uždavinių:

Išsiaiškinti klasės kiekvieno vaiko, muzikinius gabumus (garsų aukščių santykių, dermės, ritmo pajautimą, muzikinę atmintį), balso diapazono apimtį ir aukštį, dainavimo įgūdžių išsivystymo lygį. Lavinti vaikų sensorinius gebėjimus, muzikos garso aukščio, trukmės, stiprumo, tembro suvokimą. Lavinti taisyklingos tarties ir pradinius dainavimo įgūdžius. Klausymo įgūdžius. Sukurti ir palaikyti klasėje psichologinį klimatą, pagrįstą vaiko pasitikėjimu pedagogu, bei teigiamų emocijų išgyvenimu. Skatinti vaikų emocinę raišką, turtinti emocinę patirtį. Lavinti judesio ir muzikos garso koordinacijos įgūdžius. Suteikti pradinių muzikos žinių. Atskleisti labai gabius muzikai vaikus, sudaryti sąlygas jų platesniam ir gilesniam muzikos lavinimui, skiriant (rekomenduojant specialistą) papildomo laiko individualiai mokytis groti pasirinktu muzikos instrumentu.

Stengiuosi svarbiausia ne tiek perteikti teorines žinias, kiek ugdyti suvokti muziką ir

įvaldyti muzikavimo gebėjimus. Todėl sistemingai sugrįžtu prie tų pačių temų, nuosekliai

įsisavinant jas nauju lygiu, siekiant vis aukštesnio gebėjimų lygio. Duodu daug muzikos klausymo užduočių: Pirmiausia klausomės kūrinio kūrį groju ar leidžiu per YouTube programą. Per pastarąją vaikams lengviau įsiminti. Antrą kartą prisijungiam dainuoti kartu su įrašu, o trečią/ ketvirtą kartą- vieni.

Su vyresniais mokiniais pavyksta muziką perteikti judesiu. Jei daina jiems patraukli, įsidėmima labai sparčiai tiek muzika, žodžiai, tiek judesiai. Taip pat rodosi emocijos.

Improvizuoti vaikai mėgsta dirbdami su ritminiais pratimais. Nors užrašyti jiems dar sudėtinga.

LMTA vaikų muzikos mokyklos vedamose pamokose vaikams keliu aukštesnius uždavinius: Išsiaiškinti  kiekvieno vaiko muzikinius gabumus, klausymo įgūdžius, sukurti ir palaikyti klasėje psichologinį klimatą, pagrįstą vaiko pasitikėjimu pedagogu, bei teigiamų emocijų išgyvenimu. Skatinti vaikų emocinę raišką, turtinti emocinę patirtį.

Vaikų įgūdžius, mokėjimą ir žinias vertinu ne tik pagal jų lygį, bet pagal vaiko padarytą pažangą. Mokinių pasiekimus vertinu žodiniu apibūdinimu ir pažymiais (muzikos mokykloje), vadovaujuosi kriterijais, numatytais programos reikalavimuose kiekvienai vaikų amžiaus grupei. Vertinu muzikos turinio suvokimą, intonavimo tikslumą vaiko balso diapazone, ritmo pajautimą, muzikinę atmintį, balso diapazono įvaldymą ir išplėtimą dainavime, emocinę raišką. Atidžiai stebiu kiekvieno vaiko mokymąsi.

Graders' comments

Ačiū, Laura,už atliktą darbą. Puiku ir smagu.

Ačiū, Karolina, auž atliktą darbą. Kadangi jis atitinka vertinimo kriterijus, vertinu jį puikiai.

Darbas atitinka vertinimo kriterijus.

Darbas atitinka kriterijus. Vertinu jūsų mąstymo konstruktyvumą.

Darbas atitinka nurodytus kriterijus. Apgalvoti ir racionalūs pateiktų užduočių komentarai.

Darbas atitinka visus vertinimo kriterijus. Racionalūs užduočių komentarai.

Darbas atitinka visus vertinimo kriterijus. Racionalūs užduočių komentarai.

Kodėl jūsų ir Rimvydo darbai identiški?

Darbas atitinka kriterijus. Šiek tiek sukėlė abejonę ar tikrai įsivaizduojate kokio amžiaus vaikams sugalvojote užduotis.

Darbas atitinka kriterijus.

Gaila, kad taip vėlavote pateikti darbą.

Darbas nepateiktas.

Darbas atitinka visus nurodytus kriterijus.

Darbą reikia pataisyti. Jis neatitinka nurodytų kriterijų.

Darbas atitinka nurodytus kriterijus. Vertinu jūsų minčių nuoseklumą, pateiktų užduočių kontekstą ir komentarus.

Darbą reikia pataisyti.

Rūta, jūsų darbą vertinu puikiai. Tikslingai sugalvotos užduotys, pagrįsti jų komentarai.

Ačiū už darbą.

Darbą reikia papildyti ir pakomentuoti.

Ačiū, Ligita, už laiku atliktą darbą.Kadangi jis atitinka vertinimo kriterijus, vertinu jį puikiai.

Ačiū, Justina, už laiku pateiktą darbą. Kadangi jis atitinka vertinimo kriterijus, vertinu jį puikiai.

Ačiū, Sigute, už laiku atliktą darbą. Kadangi jis atitinka vertinimo kriterijus, vertinu jį puikiai.

Ačiū, Violeta, už pateiktą darbą. Kadangi jis atitinka vertinimo kriterijus, vertinu jį puikiai.

Darbas nepateiktas.

Ačiū, Indre, už atliktą darbą. Kadangi jis atitinka vertinimo kriterijus, vertinu jį puikiai.

Darbas menkai susijęs su studijų medžiaga.

Darbas nepateiktas.

Pusė darbo yra plagiatas. Tekstai nukopijuoti iš studijų vadovėlio 5.3.1. poskyrio.

Likusi darbo dalis neatitinka vertinimo kriterijų. Užduotyje nurodyta:

Išnagrinėkite pagrindinę muzikinių įgūdžių lavinimo seką ir ja lavinamus gebėjimus. Remdamiesi savo patirtimi ir specializacija, sukurkite keletą užduočių (4–5) ir paaiškinkite, kokių rezultatų tikitės, jas panaudoję. Parašykite tekstą ir atsiųskite vertinimui Moodle aplinkoje. Teksto apimtis neribojama.

Metodinis patarimas:
Jūsų rašto darbo vertinimui labai svarbios bus pastabos, parašytos prie kiekvienos užduoties. Rašydami jas, atkreipkite dėmesį į vertinimo kriterijus.

Ačiū, Evelina, už darbą. Pritrūko užduoties mišriajai sintezei. Darbą vertinu labai gerai.

Ačiū, Danguole, už atliktą darbą. Kadangi jis atitinka vertinimo kriterijus, vertinu jį puikiai.