Title: PIRMAS TESTAS 2017 05 22 10.50-16.00
Course: Muzikos kalba. Romantizmas. 3 B pučiamųjų studentams

Miksolydinė.

Būdingos atviros padalos ir vientisas vystymas. d-moll, F-dur, d-moll, Des-dur, A-dur, F-dur.

Įžanga - A - B - A1 - C - A2 - D - A3 - coda.

Rondo ir sonatos samplaika - A B A1 C A2 B2 A3

Prie laisvųjų formų priskiriama simfoninė poema. Mišriose ir sintetinėse formose susipina kelių pagrindinių formų bruožai.

Tema yra vienas motyvas, kuris yra impulsas vystymui.

A B C B A arba A B C D C B A arba A B C D E D C B A

Monociklinė forma - vienoje kūrinio dalyje sutelpa viso sonatinio - simfoninio ciklo dalys. Labai išplėtota pagrindinė ir šalutinė temos.

II žemas, IV žemas, VI žemas, VII žemas.

35 - 45 taktai, 65 - 78 taktai.

Dominantseptakordai su paaukštintomis septimomis.

II žemo laipsnio subsistema: T6, II, T, T, S, T, S, D, T.

a) D43 su paaukštinta septima, D65 su paaukštinta septima. b) VI laipsnio vargonų punktas.

Miksolydinę.

F-dur, Des-dur, A-dur.

Miksolydinė

F-dur ---> Des-dur---->A-dur

ABACA coda

Sonatiškumo principas - grįžta antroji tema - epizodas, bet skirtingas tonacijų planas

Laisvosios - pasižymi laiscvai traktuoojama forma

Sintetinės - kai kelios formos sintetizuojamos į vieną.

MIšrios - forma turinti skirtingų formų bruožų

yra  impulsas vystymui

A-B-C-B-A  CODA

Monocikliškumas bei PARALELĖS VIENVARDŽIO MAŽORO-MINORO SISTEMA

3 6 ir 7 žemi laipsniai

antropuslapio antros eilutes pabaiga iki ketvirtos eiilutes priešpaskutinio takto

Alteruoti Dominantės ir apvertimų akordai

2laipsnio subsistemą.

T-2-T-T-S-T-S-D-S-T-S-T-2-6-7-T- (3ŽEMAS arba Es-dur S)

a) D34 7b

    D56 7pažeminta

b)  6 laipsnio vargonų punktas

Miksolydine

F-dur ---> Des-dur---->A-dur

Miksolydine

Nes visa laika vyksta harmoninis procecas, siuo atveju F - Des - A - F - Des - A - F.

Dvitemis rondo su izanga ir koda: Izanga, A, B, jungtis, A, B1, A, Koda.

Schema: A B A C A1 B1 A2. Epizodas B grizta i pagrindine tonacija kaip yra budinga sonatos formai.

Paizymi laisvu formu traktavimu.

motyvas, kuriuo pagristas viso kurinio vystimas.

ABCBA, ABCDCBA, ABCDEDBCA.

Monocikline forma, naudojama vienvardzio mazoro-minoro sistema.

zemas antras, ketvirtas, sestas ir septintas laipsniai.

6-21 taktai.

4: D43 su paaukstinta septima, 5: D43 su pazeminta kvinta, 6: nefiksuojamas, 7: D56 su paaukstinta septima, 8: D56 su paaukstinta septima, pazeminta kvinta ir pazeminta tercija, 9: alteruotas antras laipsnis.

II žemo laipsnio subsistema. es, es6, VII zemas, VI zemas, II zemas, III zemas. II zemas,

a) 4: D43 su paaukstinta septima, 7: D56 su paaukstinta septima, 8: D56 su paaukstinta septima, pazeminta kvinta ir pazeminta tercija.

b) Sesto laipsnio.

Miksolydine

d-F, Des, A.

Miksolydinė.

Atviros padalos. būdingas ištisinis plėtojimas. F, F, Des, A, F.

įžanga ABAB1A coda

sonatiškumą primena reprizoje grįžusi antroji tema pagrindine tonacija.

Kad galima įžvelgti vieną vyraujančią formą. Koncentrinę. ABCDCBA

impulsas vystymui.

ABCDCBA

Nėra atskirų dalių. minoro - mažoro sistema. forma vientisa. galima įžvelgti sonatos forma.

II,III,VI,VII

6 - 13. psl 41

Alteruoti akordai. Dominantės 3/4, 5/6 su pažemintais ir paaukštintais laipsniais.

II žemo: T6, II, T, T, S, T, T, S, D, S, T.

A. Dominantės 3/4 su padidinta septima, Dominant 5/6 su pazžemintais

B. Šešto laipsio.

Miksolydinė.

F - dur, Des - dur, As - dur.

miksolydine

harmoninis procesas vyksta derinant zemus laipsnius, neatsizvelgiant i formos padals

izanga, dvitemis rondo.

ABAB1A+ coda

Nes primena 3 daliu forma. naudojamos tolimos tonacijos, nera jungciu.

ABACAB1A

sonatos forma, koncentrine forma, 3d.paprastoji forma.

variacijos vystomos be temos, tiesiog keliu intonaciju  impulsu.

ABCDCBA

sudaro kaip sonatini 3 daliu cikla, partijos isplestos. visose temose skamba leitmotyvas. Reprizoje svarbiausia salutine tema.

lll, Vl, Vll

6-11 taktas

Alteruoti dominantes ir jos septakordu apvertimu akordai

ll- laipsnio subsistema.

ll zemo laipsnio subdominante, dominante, subdominante, tonika.

a) 4 taktas D34 7+. 7 taktas D56 be kvintos . 8 taktas D56 3- 5+ 7+

b) Vl Subdominantes vargonu punktas

miksolydine derme

F-dur, Des-dur, A-dur, F-dur.

miksolidine derme

Tonacinis planas laikosi f -des- a ir keiciasi neatsizvelgiant i padalas

Dvitemis rondo su izangele , Edur Izanga , e- mollABAB1A coda

nes ABACAB1A

variacinis rondo , koncentrine forma ir pan. , vyrauja viena pagrindine forma , prie kurios priderinama kita forma (variacijos , rondo ir pan.)

yra tik impuslsas temos vystimui

abcdcba

Tai sonatos formos ir sonatinio simfoninio ciklo sinteze. Nors tai vienadalis kurinys , partijos tiek isplestos , jog kurinys susidaro lyg 3 daliu ciklas su savarankiskomis pagr. salutinemis ,net jungiamosiomis partijomis.

3, 6 ,7.

6-12

Alteruotos dominantes akordai

Zemo antrojo laipsnio subsistema

A)4- AD34 (7paaukstintas) ,7- III 34 (su 3 paaukstintu) , 8-

B) VI l. subdominantinis

Miksolidine derme

pradzia d-moll, 2 takte moduliuoja i d-moll, Fdur, Des , A-dur, F-dur

Miksolydinė.

Atviros padalos, būdingas ištisinis plėtojimas. F-dur, Des-dur, A-dur, F-dur,

Įžanga, ABACADA, koda.

Nes šios dvi formos susijungia. A B A1 C A2 B1 A3

Mišriose yra susipynę kelių formų bruožai- trijų dalių ir rondo sintezė, trijų dalių ir variacijų sintezė, rondo ir variacijų sintezė. Laisvosios- vieningumas ir kontrastas, kelių formų vienalaikė sintezė-sonatos ir sonatinio-simfoninio ciklo sintezė, variacijų ir simfoninio-sonatinio ciklo sintezė, monociklas. Sintetinės-susideda iš atskirų ciklų- pvz. Tanhoizerio uvertiūra A dalis-paprastoji dviguba trijų d. forma, B dalis yra sonatos forma, A-paprastoji 3d. forma

motyvas, iš kurio išsivysto visos variacijos.

ABCBA, ABCDCBA, ABCDEDBCA.

monociklinė forma. Galima pavadinti sonatiniu-simfoniniu ciklu, nes visas dalis dar galima skaidyti į smulkesnes. Pagrįsta minoro-mažoro sistema

2, 4, 6, 7

35-44 taktai, 65-78.

Dominant septakordai su apvertimais ir su paaukštinta septima,

2 žemo laipsnio tonacija. T6, II, T, T, S, T, S, D, S, T.

a) D43 su paaukštinta septima, D65 su paaukštinta septima b) 6 laipsnio

Miksolydinę.

F-dur, Des-dur A-dur.

miksolydine

Procesualusis rondo-del savo tonaciju.

Prasideda refrenu F-Des-A-F

Dvitemis rondo
Izanga(E-dur): A (e-moll) ;jungtis; B (e-moll); A (e-moll); jungtis ; (E-dur) ;B1 (E-DUR); A(e-moll); Coda ( e-moll)
Mazoro-minoro sistema

schema:  A B A C A B1 A

                  f ,  Des , f , B , f ,

Misriose(sintetinese) formose susipyne keliu formu bruozai
Triju daliu formos ir rondo sinteze

Tri daliu formos ir variaciju sinteze

Rondo ir variaciju sinteze

Sonatos formos ir triju daliu formos sinteze

Laisvosios:

konstruktyvusis principas

koncentrines(simetrines)

postumis vystimui

balade:ABCBA

Tanhoizeris:ABCDCBA

Meisterzingeriu:ABCBA

visos partijos suspaustos i viena.Ir gaunasi 1 dalis(visa sonata-1dalies).

Ispletota minoro-mazoro sistema

2,3,6,7

E-dur

D34+7,D34-5+7,D56+5+7

II-subsistema

Es-dur;IV;IV6;VII-,VI,T(II-subsistema),D,III,II,T,S(subsistema),T,S,d,S,T,II,VI,T

a)4taktas- II l. terckvartakordas

    7taktas-pereinamasis akordas

    8taktas- VII l. kvintsekstakordas

b) tonikos(1 laipsnio)

miksolydine

F,DES,A

kinta zemais laipsniais.

Miksolydine

F - Des - A - F - Des - A - F

A - B - A - B - A

A - B - A - C - A - B1 - A ,

atitinka schema , todel taip ir yra

Turi tam tikros apibreztos temos struktura :

Piligrimu tema A ( a-b-a-b-a )

Ju tema yra impulsas vystymui

A - B - C - A - B - A

Vienos dallies sonatinio ciklo sinteze

VIb , VIb , IIIb , IIb

Nuo 30 iki 47 yra IIb subsistema

D34#7 , D34#7b5 , pereinamasis akordas , D34b5#7 D56b#7b3

II laipsnio subsistema .

ES dur IV - IV6 - VIIb - VIb - T (IIb subsistema ) - D - III - II - T - S(subsistema ) - T - S - D,S - T - S,T - II , VI - t - VIIb - S , S6 - T

Miksolydine

Kinta D3 zingsniu

Refreno derme - miksolydine

Laikosi viena tonacine seka - F-Des-A-F, o keiciasi neatsizvelgiant i padalas

Rondo su izanga, E-dur izanga ir e-moll coda

Nes ABACAB1A ir taip pat TTT (AB1A)

Vyrauja viena pagrindine forma, prie kurios priderinama kita forma

Tai yra tik pradzia tolesniam temos vystymuisi

ABCDCBA

Sonatos formos ir sonatinio simfoninio ciklo sinteze

3,6,7 ,

2?

6-12 taktai

Alteruota dominante

Zemo antro laispnio subsistema

b) VII subdominantinis

Kompozitorius naudoja miksolydine derme

Miksolydine.

harmoninis procesas vyksta neatsizvelgiant i formos padalas ir tonacijos derinamos dideliu terciju atstumu.

Dvitemis rondo su izanga. ABAB1A su coda.

Primena triju daliu forma
Nera jungciu
Naudojamos tolimos tonacijos
Reprizoje grizta antroji tema pagrindineje tonacijoje
ABACAB1A

Koncentrine forma, Sonatos forma, Triju daliu forma.

yra impulsas temos vystymui.

abcdcba

Isplesta pagrindine tema, didele salutine tema, kartojasi leitmotyvas, persmelkiantis visa sonata, jungiantis temas. Reprizoje svarbiausia salutine tema skambanti vienvardziame mazore. Monotematizmas. Viena vertus tai sonatinis allegro, kita vertus sonatinis simfoninis ciklas.

Trecias, sestas ir septintas laipsniai.

6-12 taktas.

dominantines funkcijos (alteruotos)

Antro zemo laipsnio subsistema. Antro zemo laipsnio subdominante , dominante. subdominante ir tonika.

D34 7paaukstintas
D56 be kvintos
D56 su pazeminta tercija, paaukstintais 5 ir 7 laipsniais
Sesto laipsnio subdominantinis vargonu punktas

Miksolydine.

F-dur, Des-dur, A-dur, F-dur.

Miksolydine

Tonacijos kinta didelemis tercijomis I apacia: F Des A F

Dvitemis rondo

Izanga (E-dur); A (e-moll); jungtis; B (G, E); A (e-moll); B1 (E-dur); A (e-moll); Coda (e-moll)

Mazoro - minoro sistema

A (f-moll); B (Des-dur); A (f-moll); C (B-dur); A (f-moll); B1 (paralelinis mazoras - minoras As-dur; f-moll); A (f-moll)

Atitinka rondo - sonatos forma

Gali tureti repreziskumo, rondiskumo bruozu.

Tema - postumis vystymui

Balade - A B C B A

Tanhoizeris - A B C D C B A

Meisterzingeriai - A B C B A

Sonata yra vienos dallies, visos partijos (pagrindine, salutine, jungiamoji, baigiamoji) yra sujungtos I viena.

Ispletota minoro - mazoro sistema.

II, VII, VI, III

Es-dur: IV, IV6, VII-, VI-, T (II- subsistema), D, III, II, T, S (subsistema), T, S, d, S, T, II, VI, t_^

D34 su +7;

D34 su -5+7

D56 su -3-5+7

II- subsistema

Es-dur; IV, IV6, VII-, VI-, T (II- subsistema), D, III, II, T, S (subsistema), T, S, d, S, T, II, VI, t

D34 su +7;

D34 su -5+7

D56 su -3-5+7

VI laipsnio vargonu punktas

Miksolydine

F - Des - A - F

Miksolydinė

F - Des - A - F - Des - A - F - Des - A - F;

Procesualusis rondo - tai toks rondo, kuriame vyksta nuolatinis moduliacinis procesas.

Izanga, A, B, A1, B1, A2, coda

Todėl, kad jo formos schema atitinka rondo-sonatos formos schemą: ABACAB1A

Jose galima rasti kelias skirtingas persidengiančias formas, tačiau viena iš jų yra pagrindinė.

...tarsi impulsas vystymui ir kūrinio eigoje išsiplėtoja

ABCBA, ABCDCBA, ABCDEDCBA

Vienos dalies forma, kuri yra sintetinė, nes galima įžvelgti ir sonatinio simfoninio ciklo bruožus.

2, 3, 6, 7

31-44 taktai, 64-78 taktai, 5psl. 2 eilutės antra pusė ir 3 eilutės pirmas taktas

D34 su paaukštinta septima; D34 su paaukštinta septima ir pažeminta kvinta; - ; D56 su paaukšt. 7; D56 su paž.3, paž. 5, paaukšt. 7; II46 su paaukšt. 3

Es-dur: s, s; pereiname į II žemo subsistemą, kurioje tai VI, D, T, D, T6, II, T, T;

2 eilutė: S, T, S, D, S, T, S, T, II, VI, VII = T (es -moll), VI subsistemoje arba VII žemas minornis Es - dur'e), Es - dur: D, D, T.

a) 4 taktas - D34 su paaukštinta septima;

    7 taktas - D56 su paaukštinta septima;

    8 taktas - D56 su pažeminta tercija, pažeminta kvinta ir paaukštinta septima.

b) VI laipsnio

Miksolydinę

F - Des - A

Miksolydine

Keiciantis formos dalimis keiciasi ir tonacijos tercijomis didziosiomis I apacia.

Dvitemis rondo
Izanga ( E -dur ); A (e-moll); jungtis B (e - moll) ;jungtis (E - dur ); B1 ,  (E-dur) ; A (e -moll); CODA (e moll)

Mazoro minoro Sistema !

A (f moll), B (Des-dur)  , A (f -moll) , C (B-dur )  , A (f -moll), B1 (paralelinis mazoras-minoras As-dur ; f -moll ; ) , A  (f -moll)
nes tokia schema gali buti tik rondo sonatoje.

Koncentrine forma.

postumis ( is temos isplaukia vystimasis ,nera ji atskira ) .

A,B,C,B,A

vienvardis mazoras ir minoras, ispletota mazoro ir minori Sistema, sintetine laisva forma,sonatos ir simfoninio ciklo sinteze.

IIb,VIb,VIIb

Nuo 15 takto, paskutine eilute nuo apacios.

Es-dur IV , IV6, VIIb , VIb , T  (IIb subsistema ) , D , III , II , T , S (subsistema) T , S ,d S , T, S T , II VI , t .

D34 su +7;
D34 su -5+7
D56 su -5+7

VI laipsnio vargonu punktas_^

II zemo laipsnio subsistema

Es-dur IV , IV6, VIIb , VIb , T  (IIb subsistema ) , D , III , II , T , S (subsistema) T , S ,d S , T, S T , II VI , t .

D34 su +7;
D34 su -5+7
D56 su -5+7

VI laipsnio vargonu punktas

miksolydine

F - Des - A - F

miksolydine.

Dvitemis rondo su izanga ir koda.

A B A C A1 B1 A2. Epizodas B grizta i pagrindine tonacija, kas yra budinga sonatos formai.

Simfonine poema

...vienas motyvas, nuo kurio prasideda vystymas.

ABCBA,  ABCDCBA, ABCDEDCBA.

Monocikline forma, naudojama vienvardzio mazoro-minoro sistema.

Zemas antras laipsnis, ketvirtas, sestas, septintas.

41ajame puslapyje antra eilute nuo pirmo takto.

4 taktas - Dominantkvartsekstakordas su paaukstinta septima. 5 taktas - Dominantkvartsekstakordas su pazeminta kvinta. 7 taktas - Dominantkvintsekstakordas su paaukstinta septima. 8 taktas - Dominantkvintsekstakordas su paaukstinta septima, pazeminta kvinta ir pazeminta tercija.

Zemo antro laipsnio subsistema.  es- es6, septintas laipsnis zemas, sestas zemas, antras zemas

a) 4 taktas - Dominantkvartsekstakordas su paaukstinta septima. 5 taktas - Dominantkvartsekstakordas su pazeminta kvinta. 7 taktas - Dominantkvintsekstakordas su paaukstinta septima. 8 taktas - Dominantkvintsekstakordas su paaukstinta septima, pazeminta kvinta ir pzeminta tercija.

b) sesto laipsnio (la)

miksolydine.

F-Des-A-F. slenka zemyn per kiekvienos tonacijos sestus laipsnius.

Miksolydine

Tonaciju seka vienoda, F-dur - Des-dur - A-dur, F-dur...

Dvitemis rondo su izanga ir coda.

B epizodas grizta i pagrindine tonacija, o tai ir yra budinga sonatos formai.

vystoma visame kurinyje (monotematinis ciklas)

ABCBA, ABCDCBA, ABCDEDCBA,

Monocikliskumas, paraleliu vienvardziu mazoro-minoro sistema

II, IV, VI, VII laipsniai zemi

6-21 taktuose

4 taktas - D43 su paaukstinta septima

5 taktas - D43 su pazeminta kvinta

6 taktas - nenagrinejamas

7 taktas - D56 su paaukstinta septima,

8 taktas - alteruotas D56 su pazeminta tercija ir kvinta ir paaukstinta septima,

9 taktas  - alteruotas antras laipsnis.

Kompozitorius naudoja II zemo laipsnio subsistema.

a) 4 taktas- D43 su paaukstinta septima, 7 taktas - D56 be kvintos, 8 taktas - D7 tercija ir kvinta pazeminta, septima paaukstinta

b) Apatine mediante, (sestas laipsnis)

Miksolydine

F-dur, Des - dur, A - dur

Mixolydinė

Kinta tonacija, pereinama į žemus laipsnius,didelėm tercijom. Planas - F - Des - A - F - des - A - F.

Dvitemis rondo. Įžanga ABAB1A CODA.

Scema - ABACAB1A. gRYŽTA b

viena pagr. FORMA. Vagneryje galima rasti koncentrinę formą. Sudėtinė 3 d. forma.Sonatos forma.

Nėra pagr. temos . Yra impulsas vystymui.

ABCDCBA.

Sonata tik viena dalis. Didelė , atstoja visą ciklą.  Atsiranda pagr tema, šalutinė tema, perdirbimas, repryza.

6 žemas,  2 žemas, 3 žemas, 7 žemas.

41 psl. nuo 6 takto - 20. 42 psl taip pat.

Moduliacijois i tolimas tonac. žemi laipsniai, mažoro minoro sistemos..\

4-9 taktai - Alteruoti D7 apvertimai

2 žemo laipsnio subsistema. T6, S, 2 - , kaip tonika, S - T -S - D - S - T..

D34 + 7, D 34 -5 + 7.. D56 + 7 - 3 IR - 5...

6 laipsnio vargonų punktas.

Mixolydinę.

Tercija žemyn. F - Des- A.

Miksolydinė

Prasideda refrenu F-Des-A-F

vadinamas procesualiuoju rondo, dėl tonacijų žemais laipsniai

Dvitemis rondo

Įžanga E-dur:

 A refrenas (e-moll)

 jungtis:

 B (G-dur)

 Jungtis ( E-dur)

A refrenas (e-moll)

 B1 (E - dur):

A (e-moll);

Coda (e-moll) mažoro minoro sistema

A f-moll

B Des

A f-moll

C B-dur

A f-moll

B1 As-dur

A f-moll

Dėl formos

Turi tam tikros apibrėžtos temos karkasą (struktūrą)

Piligrimų tema A (a-b-a-b-a arba dviguba 3 dalių),

 Bachanalijos B,

Tanhoizerio tema C,

 Vaneros D

 Tanhoizerio tema C

 Piligrimų tema A

(sintetetinė, mišri ir laisva) Koncentrinė,

sudetinė3daliu, sonatos forma

Jų tema yra postūmis vystymui.

Balade A B C B A

 Tanhoizeris A B C D C B A

 Meisterzingeriu A B C D E D C B  A

Vienos dalies išplėtota. Mažoro-minoro sistema (H-h)

Visos partijos (pagrindinė, šalutinė, jungiamoji, baigiamoji ir repriza) suspaustos į vieną.

II-III-VI-VII

nuo 30 takto iki 47 takto

D34#7, D34#7b5, pereinamasis akordas, D34b5#7 D56b5#7b3

II laipsnio subsistema.

(Es-dur) IV | IV6 | VIIb, VIb |T (IIb subsistema) | D | III, II | T | S (subsistema) T | S |d, S| T | S, T | II, VI | t | VIIb | S, S  | T ||

D34#7, D34b5#7 D56 5#7;

 VI laipsnio vargonų punktas

Miksolydinę

Prasideda refrenu F-Des-A-F

Didelių tercijų žingsniu

vadinamas procesualiuoju rondo, dėl tonacijų

miksolydine

F-Des-A-F procesualusis rondo,vadinamas del tonaciju

Dvitemis rondo

 Įžanga E-dur: A refrenas (e-moll)

 jungtis: B (G-dur)

 Jungtis ( E-dur)

 A refrenas (e-moll)

 B1 (E - dur):

 A (e-moll);

 Coda (e-moll) mažoro minoro sistema

Del formos

 A f-moll

B Des

A f-moll

C B-dur

A f-moll

B1 As-dur

A f-moll

Piligrimu tema A( arba dviguba3daliu),

Bachanalijos B

Tanhoizerio tema C,

 Vaneros D

Tanhoizerio tema C

Piligrimu tema A

(sintetetine misri ir laisva)

Koncentrine, sudetine 3 daliu, sonatos forma

laisvosios variacijos ir yra nebudinga tema.

Balade A B C B A

Tanhoizeris A B C D C B A

Meisterzingeriu A B C D E D C B A

vienos dalies, ispletota minoro-mazoro sistema, visos partijos Pagr. salut., jung., baig., ir repriza suspaustos i viena

2,7.6.3

nuo 30 iki 47 takto 

zemi laipsniai 2,7,6,3

 D34+7, D34-5+7,D56 5+7; VIlaipsnio vargonu punktas

ii laipsnio Es-dur) IV | IV6 | VIIb, VIb |T (IIb subsistema) | D | III, II | T | S (subsistema) T | S |d, S| T | S, T | II, VI | t | VIIb | S, S | T ||

A.:2,7,6,3

B: D34+7, D34-5+7,D56 5+7; VIlaipsnio vargonu punktas

Miksolydine

Prasideda refrenu F-Des-A-F.vadinamas procesualiuoju rondo, del tonaciju

Miksolydine

F-Des A-F pavadinta procesualiuoju rondo, del tonaciju.

Dvitemis rondo
 Įžanga E-dur:
A refrenas (e-moll)
 jungtis:
 B (G-dur)
 Jungtis ( E-dur)
 A refrenas (e-moll)
 B1 (E - dur):
 A (e-moll);
 Coda (e-moll) mažoro minoro sistema

A f-moll

B Des

A f-moll

C B-dur

A f-moll

B1 As

A  f-moll

Piligrimu tema A( arba dviguba3daliu),

 Bachanalijos B

 Tanhoizerio tema C,

 Vaneros D

 Tanhoizerio tema C

 Piligrimu tema A

 (sintetetine misri ir laisva)

 Koncentrine, sudetine 3 daliu, sonatos forma

Laisvosioms variacijos nebudinga tema, visas variacingumas jau is karto prasideda temoje.

Balades Es-dur schema  -A     B     C     B     A

Tanhoizerio - A  B  C  D C B A

 Meisterzingeriu -  A B C D E D C B A

vienos dalies, išplėtota minoro-mazoro sistema, visos partijos PŠJB ir repriza suspaustos i viena.

Mažoro minoro sistemos  zemi laipsniai: 2, 7, 6, 3

nuo 30 iki 47  takto

zemi laipsniai 2 7 6 3

D34 +7, D34 -5+7, D56 -3-5+7; VI laips.vargonu punktas

Es-dur) IV | IV6 | VIIb, VIb |T (IIb subsistema) | D | III, II | T | S (subsistema) T | S |d, S| T | S, T | II, VI | t | VIIb | S, S | T ||

2, 6 , 7 , 3

Katakombos. D34 +7, D34 -5+7, D56 -3-5+7; VI laips, vargonu punktas.

Miksolydine

Noveletes prasideda refrenu F-Des-A-F. Vadinamas procesualiuoju rondo, del tonaciju.

Miksolydinė

F Des A
Procesualusis rondo:
Kurinyje vyksta tas pats harmonijos procesas, keičiasi tonacijos.

su įžanga ir coda dvitemis rondo.

Sonatos formai būdinga, kad B epizodas grįžtų į pagrindinę tonaciją. O tai ir yra šioje pjesėje.

Laisvai komponuojamos. Laisvas traktavimas

monotematinis ciklas.Vystomas kurinyje.

ABCBA - ABCDCBA - ABCDEDCBA

Paralelių vienvardžių mažoro-minoro sistema. Monocikliškumas, nėra kur sustoti.

antras, ketvirtas, šeštas ir septintas.

30-46 taktai. Arba Antro puslapio antros eilės pabaiga ir baigiasi trečios eilutės ketvritam takte.

4 - D34 su paaukštinta septima. 7 - D56 be kvintos. 8 - D2, tercija, kvinta pažemintos. prima naturali. Septima paaukštinta. 9 - D 7  be tercijos. septima paaukštinta

II žemo laipsnio subsistema.

a) 4 - D34 su paaukštinta septima. 7 - D56 be kvintos. 8 - D2, tercija, kvinta pažemintos. prima naturali. Septima paaukštinta.
b) 6 laipsnio vargonų punktas.Apatinė mediantė

Kompozitorius naudoja Miksolydinę dermę.

F Des A

Miksolydinė dermė.

F, Des, A
F, Des, A, F

Procesualusis rondo - kai vyksta tas pats harmoninis procesas,bet keičiasi tonacijos.(Tercijom)

Įžanga, A, B, A, B1, A1, Coda

Galima šžiūrėti skirtingas formas(pvz. Sonatos, Koncentrinę ir 3 dalių sudetinę)

ABCBA-ABCDCBA-ABCDEDCBA

II, III, VI, VII

35-42t. ARBA 41psl  2 eilutės 6t., 3 eilutė,

4 - D34 su paaukštinta septima
5 - D34 su pažeminta kvinta ir paaukštinta septima
7 -D56
8 -D56 pažeminta tercija, kvinta ir paaukštinta septima
9 -  II46u paaukštinta tercija

6 -s
7 - s , s6
8 - VII(žemas,min),VI(žemas)
9 - II (žemas)
10 - VI (žemas)

II l. subsistema :

11 - T6, II53
12 - T53,T53
13 -II56 (be tercijos), T
14 - S53
15 - d,S53
16 - T
17 - S56, T
18 - II53, VI53
Es - dur
19 - t
20 - VII(žemas)
21 - s
ir tonika kitam takte

6l(apatinė mediantė)

Kompozitorius naudoja Miksolydinę dermę.

F - dur
Des - dur
A - dur

miksolydine

Dvitemis rondo Izanga E-dur: A (e-moll): jungtis: B (e-moll): Jungtis ( E-dur) B1 (E - dur): A (e-moll); Coda (e-moll) mazoro minoro sistema

Atitinka formos schema

A f moll

B Des

A f moll

C B-dur

A f moll

B1 As

A f moll

Misri laisva forma.

A piligrimu tema

B bahanalijos

C Tanhoizerio

D Veneros

B bahanalijos

C Tanhoizerio

A Piligrimu

Sudetine 3 daliu, koncentrine

Neissvystyta. Jiems nebudingos ilgos, iskalbingos temos, labiau motyvai

A - B - C - B - A

A - B - C - D - C - B - A (Tanhoizerio)

Tai, kad sonata ispletotos vienos dalies

2, 3, 6, 7

Es-dur) IV | IV6 | VIIb, VIb |T (IIb subsistema) | D | III, II | T | S (subsistema) T | S |d, S| T | S, T | II, VI | t | VIIb | S, S | T ||

VI laipsnio vargonu punktas

D34+7; D34 5+7; D56 -3 5+7

s, VI - ,; II - ; D

A - D34 +7 , D46 +6

B - VI laipsnio

Miksolydine derme

F ; des ; A

prasideda refrenu (moduliuojanciu)