Title: Baigiamoji užduotis
Course: Kalendorinių švenčių ir apeigų muzikinis folkloras

Labas vakaras. Labai atsiprašau, kad tik dabar atsiunčiau darbą...Tačiau tiek darbų, pasiruošimo šventėms, kad visai užsimiršau apie tai.

Kalėdos yra stebuklų metas, tai tikiuosi, kad įvyks stebuklas ir bus įvertinas darbas. Ačiū.

Laba diena labai atsiprašau, kad tik dabar siunčiu Jums baigiamąjį darbą.

Baigiamoji užduotis

Atsakykite į klausimus:

1. 1.      Kurios iš rudens švenčių Jums svarbiausios – Žolinė, šv. Matas arba Rudens lygiadienis, Vėlinės, šv. Martynas, šv. Andriejus? Kodėl?

Man svarbiausia rudens šventė – Vėlinės. Vaikystė prabėgo Prienuose. Gyvenome prie pat senųjų Prienų kapinių. Kasdien per tas kapines eidavome į mokyklą. Bet pačios gražiausios jos būdavo Vėlinių laikotarpiu. Pirmosios žvakutės užsižiebdavo turbūt dar prieš savaitę. Be galo mėgdavome vakarais žiūrėti, kaip mirga jų liepsnelės. Dabar man Vėlinės – tai susitikimas su protėviais. Kasmet stengiamės aplankyti ne tik senelius, bet ir prosenelius, proprosenelius. Apvažiuojame visą Dzūkiją, bent ketverias kapinaites (kai kurias susirandame tiesiog vidury miškų).

Studentiškais laikais svarbus buvo šv. Andriejus. Kartu su draugėmis naktį ėjome ieškoti vyšnios šakelės. Kai po Naujųjų grįžome į bendrabutį, radau žydinčią savo šakelę, tik kada pražydo (per Kalėdas ar ne) taip niekas ir nepamatė…

1. 2.      Kuo svarbus advento laikotarpis Jums ir / ar Jūsų šeimai?

Tai susikaupimo laikas, Kalėdų laukimas. Norėtųsi dar pasakyti, kad tai ramybės laikas, bet, deja… Daugybė darbų ir skubėjimo…

1. 3.      Ar jūsų darbe organizuojama advento vakaronė / popietė? Jei organizuojama, tai koks vakaronės scenarijus, t.y., kokia vakaro eiga?

Paskutinę dieną prieš Kalėdų atostogas paprastai vyksta mokytojų adventinė popietė, kurios metu dalijamės kalėdaičiais, išsakome linkėjimus vieni kitiems, vaišinamės pasninko vaišėmis, kartais keičiamės dovanomis. Keletą metų esame žaidę “Angelus”. Savaitę prieš Kalėdas ruošėme vieni kitiems siurprizus, o vakaronės metu spėjome, kas tas mūsų “angelas”. Su vaikais taip pat esame organizavę Advento vakarones, kurių metu dainavome Advento – Kalėdų dainas, giedojome giesmes, žaidėme žaidimus, prisiminėme senovinius papročius, orų spėjimus, išmėginome ateities spėjimo burtus. Su folkloro studijos vaikais paskutinę repeticiją taip pat skiriame būrimams. Išmėginame įvairius kūčių nakties burtus, kuriuos vaikai sužino iš tėvelių, senelių, susiranda knygose, žurnaluose ir pan. Taip skatiname domėtis šeimos tradicijomis.

1. 4.      Ar advento laikotapio ar vakaronių metu dainuojate dainas? Kokias?

Tikrai dainuojame, nes pati esu buvusi “Poringės”, dabar “Radastos” ansamblio narė ir viena iš “Jurgelio meistrelio folkloro studijos” vadovių. Ką dainuojame?

“O, kieno dvari, leliumoj”

“Leliumai, gili gili upelė, leliumai”

“Sodai sodai”

“Už girių girių”

“Povinėjo povelė”

“Ažu marių marių”

“Vai šaliu šaliu”

“Tu kiškeli, lilima”

“Darži aželis, leliumoj”

“Leliumoj, oi kas vaikščiojo”

“Kvolinosi šilo meška”

“Kam tavo, vilkeli”

“Atlėkė alnis devyniaragis”

“Oi ir atbėga bistrus alnelis”

“Kas buvo girioj pamigis”

“Atvažiuoja Kalėdos”

“Aisim, mergos, aisim, bernai”

“Oi, atvažiuoja šventa Kalėda”

“Lėkis lėkis sakalėlis”

“Lakiojo dagilėlis, Kalėda”

“Aisim, bernai, kalėdoc”

“Tu, lapela lengvapėde“

„Tu, voveraite“

„Oi, an lauko žvakelė žibėjo“  ir k.t.

1. 5.      Ar advento laikotapio ar vakaronių metu žaidžiate žaidimus? Kokius?

“Iš kur, iš kur svotai atvažiavo”

“Kiškeli, nabagėli”

“Jau laputė žąsi neša”

“Katinas ant pečiaus sėdėjo”

“Verubė takelis mindė”

“O kas ty, o kas ty užu durų“

„Grybų raut“

„Ausim, sesutės, abrūsus“

„Puodas dega“

„Bobute senute“

„Eina žiedas per rankytes“ ir k.t.

1. 6.      Kaip švenčiate Kalėdas šeimoje?

Švenčiame, turbūt, kaip ir visi: Kūčių vakarienė su 12 patiekalų, piemenėlių mišios, dovanos po eglute ir pan. Pačios įsimintiniausios Kūčios buvo dar „mergautiniais“ laikais Dzūkijos kaime, kuomet kartu su teta išmėginome visus žinomus burtus: šiaudus traukėme, kūčiukus skaičiavome, vaikinų vardus po pagalve slėpėme, šunų lojimo klausėmės, malkas nešėme, batus per petį metėme, tvorą apkabinę lenteles skaičiavome, net vištą iš tvarto atsinešėme, bet ji buvo soti ir mūsų grūdų nelesė. Taip nė viena tais metais ir neištekėjome...

Birutė Lašinskienė

1) man svarbiausia rudens šventė – Vėlinės. Todėl, kad tądien labiausiai jaučiasi  tradicija, nerašytas nepriverstinis solidarumas, vienybės jausmas ne tik su gyvaisiais atėjusiais pagerbti mirusiųjų, bet ir su mirusiais. Lyg žvakės plevenime jaustum išėjusiojo artumą. Aš su dukra turime paprotį važiuoti į kapines vėlai vakare, beveik naktį, kada jau beveik nebėra lankytojų. Sėdi šalia kapelio, aplink tūkstančiai mirguliuojančių liepsnelių ir apima neapsakomas meditavynis jausmas, lyg būtum bažnyčioj ar kokiam afiteatre (jausmą susutiprina kalvotas kapinių reljefas). Ir nors tylu, jauti melodiją.

2) Man tai susikaupimo, apmąstymo laikotarpis, todėl labai nervina, kad šiuolaikinė visuomenė supopsino šį laikotarpi ir jis iš rimties laikotarpio tapo bėgimo, tempo ir maratono laikotarpiu. Mokyklose, darželiuose triukšmingi Kalėdiniai vakarėliai, koncertai  dar iki Kalėdų, nes reikia suspėti su vaikų atostogu grafiku. Taip pat dažnai "netikėtai" atsiranda nepanaudotų lėšų, kurias  reikia skubos tvarka panaudoti, nes kitaip biudžetas juos susiurps atgal, todėl vėl lakstymas ir galvos skausmas ir t.t.O taip organiškai norisi, kažko santūraus...

3) Ne, neorganizuojama.

4) Aš su vaikais (gamtininkų būrelio  nariais) dainuoju. Tokias labiau "gamtiškas':

a)Tu, kiškeli, lilima

b) Tu, lapela, lengvapėde

c) ant Šėmulio lauko

Grūšelė žydėjo,

Sėju vėju gaspada, kalėda,

Tramci tramci dzidelė bėda...

d) Kvolinosi šilo meška, Ū ta ta ta, ū...

5) Žaidžiame:

a) Grįskime, mergos,

Jievaro ciltų...

b) Žiedo dalybos

Pas kų žiba žiedas,

tai rūtų vainikas..

c) Pelė ir katinas

6) Iš vaikystės atsimenu kuklias, bet jaukias ir širdingas.Su papročiais, burtais, šventės dvasia. Dabar esu priversta švęsti su vyro gimine. Man labai įstrigo Monsinjoro K.Vasiliausko  išsakyta mintis, kad Kūčios, Kalėdos tai turėtų būti širdžių puota, o ne skrandžio". Vyro giminėj Kučios paverstos apsirijimo švente. Vienintelis tradicijos dvelksmas tai bendras plotkelės dalijimas ir maldos už mirusiuosius, ir tai į tai  rimtai žiūrim tik aš su dukra ir senolė, visiems kitiems dzin. Greičiau atburbėti ir sėsti apsiėsti. Bandymas kažką pakeisti rezultatų neduoda. Liūdna ir graudu.

Užgavėnės - linksma žiemos šventė, mūsų krašte, Žemaitijoje dar gyvuojanti. Šiemet nuliūdino, kad sulaukiau vos vienos grupelės ,,židelkų" - manau, kad šaltas oras atbaidė mano ugdytinius nuo savo mokytojos lankymo. Vakare susitikome prie Rietavo centre, kur vijome žiemą lauk. Mūsų buvo ne taip jau ir mažai - su kaukėmis apie 150 priskaičiavo. Prie kaukių gaminimo prisidėjau ir aš pati, nuvesdama savo antrokėlius į Kultūros centrą. Įrodymui - žinutė iš mokyklos tinklapio :

Užgavėnių kaukių darymas

           Kaukės bei persirenginėjimas – vienas pagrindinių Užgavėnių šventės atributų. Svarbiausia - persirengti kitoms dienoms neįprastais drabužiais, veidą paslėpti po kauke. Kaukės dažniausiai daromos iš medžio žievės, avikailio arba kitokio kailio, gyvulių kaukolių, iš popieriaus, kartono ir kitų medžiagų.
           Vasario pradžioje Rietavo savivaldybės Kultūros centre buvo organizuotas Užgavėnių kaukių gaminimas. Sugužėjo nemažai rietaviškių, kurie norėjo išmokti pasidaryti Užgavėnių kaukes. Net 20 iš jų – Rietavo Lauryno Ivinskio gimnazijos 2b klasės mokinių. Kaukių darymo meno mokė Eglė Fabijonavičienė. Kaukių darymas Papjė mašė technika - kruopštus ir atsakingas darbas, iš vaikų pareikalavęs nemažai kantrybės. Pamokėlėje pagamintos kaukės buvo eksponuojamos Kultūros centro fojė vasario 9-13 dienomis. Vasario 13 dieną padėkomis ir saldumynais buvo apdovanoti mažieji kaukių darymo užsiėmimų dalyviai. Jie, pasipuošę pačių darytomis kaukėmis, per Užgavėnes padėjo „varyti žiemą iš kiemo” miesto aikštėje.

          Daiva Norkuvienė, pradinių klasių mokytoja

Mokykloje jaučiu pareigą išmokyti vaikus Užgavėnių šokių, orcijų. Antrokėliai moka šokti,,Kepė kepė močia blynus" , ,,Šyvį", dainuojam ,,Arabiją", ,,Žyds jouds, žyds rauduons"... Vaikai ir darželyje jau dainuoja, tik sušiuolaikintą Blynai , širdelių blynai...

Na o oracijos Rietave būtų tokios :

Mes žydukaa iš Reitava, nuoram blynu i kakavas, je blynelee nemaišyti, prašom pinigus skaityti.

Arba :

Mes čiguonaa Lietuvos, noram blynu i kavoos...

Retėja ,,žydukų" gretos, baigiam pamiršti ir oracijas... Dėkojam aktyviems Rietavo Kultūros centro darbuotojams už Užgavėnių puoselėjimą, kitaip ši linksma šventė išnyktų - sensta visuomenė...

Uzgavenes

Saltos ir trumpos ziemos dienos.Nurimusi gamta miega po storu sniego apklotu.Ramu siuo metu zemdirbio pirkioje.Galima siek tiek atsipusti pries pavasario darbymeti.Gal tik moterims daugiau rupesciu,nes reikai namuose apsiruosti,ir linus iki Uzgaveniu suverpti,nes jei atsiliksi nuo draugiu,paveluosi pradeti austi.mazesni rietimia guls i kraicio skrynia...Letai slenka laikas,lyg dienos butu sustoje.Taip ramu ramu.Tik saulute kopia su kiekviena diena vis auksciau ir auksciau.Ka diena susildo,nakti saltis dar smarkiau susaldo.Juk vasaris salciausias metu menuo.Bet juk ir paskutinis ziemos pasispardymas.Tokiu metu lietuviai svencia Uzgavenes.Sios dienos sventiskuma patvirtina ir tikejimai bei paprociai.Kaip ir per kitas sventes  ta dien reikejo laikytis tam tikru draudimu.Visoje Lietuvoje buvo draudziama verpti,sukti siulus,vyti virves.Ta diena grudu nemaldavo girnomis.Merginoms buvo draudziama net plaukus sukuoti.Nepaisantiems siu reikalavimu grese ivairios nelaimes.Vienus darbus draudziant ,kiti,atvirskciai, buvo skatinami.Visoje Aukstaitijoje ta diena skalbdavo-kad linai gerai deretu.Po Uzgaveniu prasideda didysis sesiu savaiciu pasninkas pries Velykas.Uzgavenes -paskutine mesedzio diena ,per kuria daug valgoma ,ypac mesiskai,ziemos palydu,ziemos isvarymo diena,daugelio dar vadinama vaisingumo zadinimo,skalsos ir gausumo diena.Ta diena moterys verda ,kepa nuo ankstyvo ryto.Svente yra pagoniska,taciau glaudziai susieta su krikscionybe.Seniau ji buvo vadinta Ragucio svente.Sia diena niekas nedirba.Svente svenciama likus 46 dienoms iki Velyku.Tiksli Uzgaveniu data priklauso nuo to,kada bus Velykos.Uzgaveniu patiekalas -blynai,randama uzuominu,jog Aukstaitijoje blynai buvo kepami ne is bet kokiu miltu ,o ruginiai.Blynams kepamiems is ivairiu rusiu grudu,buvo teikiama ta pati reiksme,kaip Kuciu vakarienes ,,kuciai''.Sis valgis skirtas proteviu velems.Ju stengiamasi prikwepti gerokai daugiau,nei reikia seimynai-kad liktu ir ,,sveciams'' pavaisinti.Tie sveciai-kauketi,kuproti,kailiniuoti persirengeliai.JIe tikriausiai ir buvo proteviu personifikacija.Dar vienas tradicinis,galbut net senesnis uz blynus Uzgaveniu valgis-zemaiciu siupinys.(zemaitijoje).Jis daznai verdamas su kiauliena,kai kur i ji dedant kiaules uodega.

Mane Uzgavenes zavi liaudisko humoro groziu,nuostabiu kurybingumu,savo ideju panaudojimo groziu.Uzgavenes-tai slenkstis tarp  nueinancios ziemos ir ateinancio pavasario.Uzgavenes- lyg nuostabus karnavalas.Sekancia diena po Uzgaveniu prasideda Gavenia,trunkanti iki Velyku,siuo metu skatinamas  pasninkavimas.Sventes metu vyksta didzioji Lasininio ir Kanapinio kova,kuris kuri nugalesTai laikas kai primenamas zmoguas ir zemes zadinimas.Visi paprociai,kuriu buvo laikomasi per sia svente-drebinimas,stuksenimas i zeme,sukavimas,laistymasis vandeniu,baladojimasis,-reiskiaviena:tai yra paties zmoguas pazadinimas.Reiketu prisiminti ir tradicines Uzgaveniu kaukes-gerve,meska,arklys,ozys-anapusinio pasaulio mitines butybes,kurias pakeite cigones,zydai,ubagai.Svarbus ir ritualiniai sokia,suksniai,ubagu vestuves,gerviu,oziu ir avinu isdaigos,vengru cigonu sukeltas triuksmas,Lasininio ir Kanapinio kova.Mores deginimas- reiskia seno sunaikinima ir pasiruosima atgimimui.Aukstaijoje More buvo nedeginama,bet dazniausiai paskandinama arba pakasama po sniegu.Kupiskyje More buvo skandinama.Kaip pasakojo Kupiskio kulturos centro folkloriste,Alma Pustovaitiene,pirmaja gavenios diena po kaimus buvo veziojamas Gavanas.JI zmones pritaisydavo ant rato tekinio stebules,rankas atstodavao kultuvai,kad labiau gasdintu.Tokai pabaisa  ir turedavo perspeti:lasiniu,mesos,riebiu patiekalu valgyti nevalia.,,Kupiskio kraste moteriskos gimines pamekliu nebuvo.Mores cia irgi nedegindavo,o Gavano deginti nevalia,jis-Gavenios dvasios saugotojas.Iki siol islikes gasdinimas:girdi kaip Gavanas peili galanda,ateis ir perpjaus pilva,isims lasinius''.Per Uzgavens sio krasto zmones siekdavo kuo daugiau prisivalgyti,juk paskui 46 dienas pasninkaus.Bet blynai,nebuvo populiarus.Seimininkes duonkepyje kepdavo mielines teslos pyragus,labai riebius,o prikimsdavo pakisuolius mesa ar lasinukais.Per Uzgavenes kupiskenai is vieno kaimo i kita vilkdavo kalade.Ji neva surinkdavo visas blogybes,o paskui budavo sudeginama kaimo pakrastyje.Jei i kuri kiema kalades neastvilkdavo,seimininkai labai isizeizdave.Senoliai sakydavo,kad jei per Uzgavenes oras sausas,laukia sausas pavasaris,jei dregnas-linai gerai deres.Tiketa ,kad jei per Uxgavenes pamindysi kepure,tais metais baravykai kepures dydzio bus.Kas ryta anksciau krosni pusryciasm virti uzsikurs,tas pirmiau uz kitus rugius nusipjaus.

populiarus saukinys- Ziema ,ziema ,bek is kiemo,jei nebegsi,isvarysim,su botagais isbaidysim!

Kadangi esu kupiskiete,kadangi labai myliu savo gimtaji miesta,visada domejausi Aukstijoje svenciamu Uzgaveniu tradicijomis.

Likimas pasisuko taip ,kad gyvenu toli nuo gimtosios Lietuvos, uz atlanto-Airijoje,tai nuostabiaja,linksmaja Uzgaveniu svente svenciame Lituanistineje sestadienineje mokykleleje Peledziukai.SMagu kiekviena karta prisiminti lietuviskas tradicijas ,smagu svesti su vaikais,smagu ,kad net ir toli nuo Lietuvos skamba lietuviska daina,gaminame drauge kaukes,ijungiame aktyviai dalyvauti ir tevelius.

Graders' comments

Miela, Brigita!
Labai dėkoju už nuoširdžius atsakymus. Linkiu Jums imtis iniciatyvos ir suorganizuoti Advento vakaronę mokykloje!

Ko geriausios kloties,
Kuratorė

Jūsų darbas užskaitytas.
Linkiu Jums prasmingų švenčių bei kūrybinio įkvėpio puoselėjant lietuvių tautosaką!

pagarbiai,
Kuratorė

Jūsų darbas užskaitytas.
Linkiu Jums prasmingų švenčių bei kūrybinio įkvėpio puoselėjant lietuvių tautosaką!

pagarbiai,
Kuratorė

Puikus referatas, atliktas pagal visus reikalavimus!

Gražių ir prasmingų Jums darbų! Kuratorė

Miel, Vale,
Labai išsamiai atsakėte į klausimus. Puiku!
Linkiu Jums ištvermės bei stiprybės puoselėjant mūsų tautos išmintį!

Kuo geriaus kloties,
Kuratorė

Dėkoju už atvirus atsakymus.
Linkiu Jums ištvermės bei stiprybės puoselėjant mūsų tautos išmintį!

Kuo geriaus kloties,
Kuratorė

Dėkoju už atvirus atsakymus.
Būtinai kitais metais suorganizuokite adventinį pasibūvimą su bendradarbiais ar vaikais!

Kuo geriaus kloties,
Kuratorė

Dėkoju už atvirus atsakymus.
Linkiu Jums ištvermės bei stiprybės puoselėjant mūsų tautos išmintį!

Kuo geriaus kloties,
Kuratorė

Miela, Nijole,
Ačiū už nuoširdžius atsakymus!

Ištvermės Jums puoselėjant mūsų tautos išmintį!

Geros kloties linkėdama,
Kuratorė

Jūsų užduotis įskaityta!
Sėkmės,
Kuratorė

Jūsų darbą vertinu Puikiai! Pastabėlė ateičiai: visuomet nurodykite Literatūrą, kuria rėmėtės.

Sėkmės!

Jūsų atliktą darbą vertinu Labai gerai!

Sėkmės puoselėjant lietuvių tradicines vertybes!

Puikus referatas!

Linkiu kuo geriausios kloties puoselėjant tradicines vertybes!

Kuratorė

Miela,Daiva,

Labai gražiai dirbate tradicijų puoselėjimo linkme! Linkiu Jums tik stiprybės ir užsispyrimo darbuose!

Šaunu!

Sėkmės,

Kuratorė

Jūsų darbą vertinu Puikiai! Pastabėlė ateičiai: visuomet nurodykite Literatūrą, kuria rėmėtės.

Sėkmės!

Jūsų darbą vertinu Puikiai! Pastabėlė ateičiai: visuomet nurodykite Literatūrą, kuria rėmėtės.

Sėkmės!

Gerb. p. Neringa,

Jūs sėkmingai įveikėte visas užduotis ir kūrybiškai įsisavinote kurso medžiagą.

Jūsų referatas rodo, kad Jūs gerai žinote ir saugote bei perduodate jauniesiems savo Kupiškio krašto gražiausias tradicijas. Ačiū Jums už tai ir sėkmės tolesnei

Jūsų veiklai.

Viliuosi, kad šis kursas buvo Jums naudingas,

Pagarbiai,

Rimantas Astrauskas.

PS. kurso baigimo pažymėjimas bus išsiųstas Jūsų nurodytu adresu