| ## 12. Mišios. Mišių ciklas ir jo atmainos Mokymo ir mokymosi tikslai: Žinoti Renesanso mišių technologinius ypatumus, ciklą vienijančius faktorius. Žinoti Renesanso mišių cantus prius factus įdiegimo įvairovę. Gebėti praktiškai pritaikyti teorines žinias, analizuojant Renesanso mišių ciklus. Mišių ciklo formavimosi istorija. Dramaturgijos ypatybės. Mišios – vokalinis arba vokalinis-instrumentinis žanras, skirtas katalikų bažnyčios apeigoms. Missa (lot.), messe (pranc.) Mass (angl.) iš lot. missio – („siunčiu, atleidžiu“) įsigalėjo V a. Taip vadintos įžanginės apeigos, po kurių iš jų buvo išsiunčiami negalėję dalyvauti, nes dar buvę nepakrikštyti, žmonės. Krikščionys susirinkdavę (kaip ir dabar) dalyvauti Vakarienės, kurios metu dalinosi ypatingu valgiu ir gėrimu, apeigose. Pagrindinės dalys – Žodžio liturgija ir Aukos liturgija. Jau ankstyvaisiais amžiais atsirado pastoviosios mišių (ordinarium – „reguliarus“) ir kaičiosios (proprium – „ypatingas“) mišių dalys. Renesanso metu mišiose įsigali ordinarium dalys: Kyrie-Gloria-Credo-Sanctus-Agnus Dei (Itte, missa est). Ankstyvosios mišios – grigališkosios, pagrįstos monodiniu giedojimu, išliko kaip grigališkasis choralas. IX–X a. giesmes papildžius tropais, atsirado keturdaliai ordinarium ciklai (Kyrie-Gloria-Sanctus-Agnus Dei). XI–XII a. kuriami polifoniniai ordinariumai, XIII a. mišios kuriamos moteto, kondukto komponavimo pavyzdžiu. Ars nova mišios – izoritminės; 1364 m. Guillaume de Machaut sukuria pirmąsias keturbalses šešiadales (ordinarines) „Messe de Nostre Dame“. Gloria ir Credo dalys sukomponuotos kondukto principu, kitos – kaip izomotetai, naudojant izoritmijos principus – (kiekvienoje dalyje – skirtingi talea, color įvairovė). Guillaume de Machaut. „Messe de Nostre Dame“. Kyrie (fragmentas) Renesanso mišios susiformavo XV–XVI a. Kaip ir kita liturginė muzika, mišių dalys buvo grindžiamos grigališkojo choralo cantus firmus (lot. „tvirta giesmė“). Pagrindinis Renesanso mišių tipas – Cantus firmus arba tenorinės mišios,pagrįstos grigališkojo choralo tema arba etnine melodija, kurią kartoja tenoras. Mišių ciklą vienydavo cantus prius factus (anksčiau sukurta melodija), pvz., mišios „L‘homme arme“ („Ginkluotas žmogus“) dainos tema. Pavyzdys Nr. 45 „Ut re misol la“ garsiaeiliu mišias pagrindė Palestrina. Šis garsiaeilis Kyrie dalyje yra sustambinamas, apverčiamas, smulkinamas, naudojamas visuose balsuose. Pavyzdys Nr. 46 XV a. pradžioje vyravo du mišių tipai: diskantinės (cantus firmus – viršutiniame balse) ir tenorinės (moteto) mišios. XVI a. viduryje paplito „imitacinėsmišios“, kurioms buvo būdingas tematinės medžiagosimitavimas visuose balsuose. Pagrindžiamos kito, paprastesnio, kūrinio – moteto, madrigalo –medžiaga, kuri laisvai plėtojama. Naudojami to paties ar kito kompozitoriaus kūriniai. Tenoro partijoje – populiari daina, garsiaeilis (Palestrinos mišios „Ut re mi fa sol la“ tema ). Visos mišių dalys grindžiamos tos pačios temos variantais. 1587 m. tokioms mišioms panaudotas terminas parodia (gr.) – (J. Paix „Missa: parodia mottetae „Dominae da nobis auxilium“ Th. Crequillonis“ –„... mišios pamėgdžiojant ... motetą“). Šios mišios dar vadintos transkripcinėmis (parodijinėmis). Palestrina panaudoja savo paties sukurto moteto „Dies santificatus“ pradžią to paties pavadinimo mišių „Kyrie“ dalyje. Pavyzdys Nr. 47 Giovanni Pierluigi da Palestrina. Motetas „Dies sanctificatus“. Kyrie I Kitos mišių rūšys. XVI a. atsirado kanono technika sukurtos mišios, kuriose būdavo panaudoti kanonine technika sukurti vokaliniai kūriniai (Palestrinos „Missa ad fugam“) bei mišios laisva tema (lot.sine nomine – be vardo ). Mišių atmaina – proginės mišios. Tai gedulingos mišios Requiem, kurias sudaro trys ordinarium (Kyrie, Sanctus, Agnus Dei ir šeši – septyni proprium (Introitus „Requiem aeternum“, Sequentia „Dies irrae“, Offertorium „Domine Jesu Christe“). XV–XVI a. sukurta apie 40 requiem (Dufay, Ockehemo, Lasso, Palestrinos). Iki XVI a. vidurio imitacinė polifonija buvo menkai tenaudojama. XVI a. atsirado missa brevis – trumposios mišios. Plinta mišios su pritarimu – vargoninės mišios. Žymiausias Renesanso mišių kūrėjas – Palestrina, sukūręs 103 mišias. *** Analizuojami kūriniai: 1. Obrechto mišios-imitacijaJe ne demande. 2. Kitų frankų-flamandų polifonistų, Lasso, Palestrinos mišios. *** Klausimai žinioms pasitikrinti ###  |